Den här informationen vänder sig främst till dig som redan har, eller tänkt ansöka om
förenklingen godkänd mottagare för transiteringar.
Agendan ser ut så här;
Vi kommer börja med att titta lite kort på vad transiteringsförfarandet är
och vad det grundar sig på.
Även om du som godkänd mottagare bara hanterar själva slutet av förfarandet
så bör du känna till grunden för hela tullförfarandet.
I del två går vi igenom lite kring transiteringssystemet NCTS
och hur det kommunicerar.
Sedan går vi in i del tre och tittar mer detaljerat på vad som utifrån transiteringsbestämmelserna
förväntas och krävs av den som innehar tillstånd som godkänd mottagare.
Sist men inte minst avslutar vi med lite praktiska tips och exempel på sådant
som kan vara bra att tänka på för den som innehar tillstånd som godkänd mottagare.
Så vi börjar från grunden, alltså med att titta på vad transiteringsförfarandet bygger på
och hur det är tänkt att fungera.
För som godkänd mottagare ansvarar du för att se till att förfarandet slutförs korrekt,
att varorna hanteras på rätt sätt rent tullmässigt
samt att anmäla eventuella avvikelser som du upptäcker.
Då kan det vara bra att ha kunskap om grunden till hela transiteringsförfarandet.
Den enkla förklaringen är att transitering är ett tullförfarande
som möjliggör förflyttning av oförtullade varor.
Alltså varor som ska vara under tullkontroll.
Inom EU råder normalt fri rörlighet för varor
men det förutsätter att varorna är så kallade "unionsvaror".
"Unionsvara" är en tullstatus och är en status som till exempel en vara kan ha
om den är odlad inom EU eller framställd av andra unionsvaror inom EU.
Tullstatus som unionsvara kan en vara också få om den är importerad och förtullad inom EU.
Man brukar tala om att varan har fri rörlighet inom EU.
Motsatsen till tullstatusen "unionsvara" är "icke-unionsvara".
Icke-unionsvaror måste vara under tullövervakning ända tills de
återutförs från EU eller tills de importdeklareras,
då de ju byter tullstatus och blir unionsvaror.
Transitering är det vanligaste förfarandet för att förflytta icke-unionsvaror inom EU
som ju inte har den fria rörlighet som unionsvaror har.
Detta med varornas tullstatus är avgörande för vilken typ av transitering som startas
och hur den senare ska slutföras hos till exempel en godkänd mottagare.
Vi kommer gå in lite senare på detta med hur tullstatusen påverkar transiteringsförfarandet.
Man pratar ofta bara om ”transitering” som ett generellt begrepp
men under detta generella begrepp finns flera olika transiteringsförfaranden.
EU:s tullkodex beskriver det som kallas för ”unionstransitering”.
Men EU:s tullkodex gäller ju bara inom EU:s tullområde.
Så för att förenkla förflyttning av varor under tullkontroll inom hela Europa
så finns det ett transiteringsförfarande som kallas "gemensam transitering".
I stort sett har man kopierat det som finns i tullkodex och som kallas "unionstransitering".
Av det har man skapat ”konventionen om ett gemensamt transiteringsförfarande”
som gör att en så kallad "unionstransitering" kan gå både till samt via de länder
som anslutit sig till denna transiteringskonvention,
de så kallade CTC-länderna.
CTC är förkortningen av konventionens engelska namn, Common Transit Convention.
Transiteringskonventionen gör det också möjligt för dessa CTC-länder att starta
transiteringar som när de kommer in i EU hanteras som unionstransiteringar.
CTC-länderna är idag Island, Norge, Schweiz, Lichtenstein, Nordmakedonien, Serbien,
Turkiet, Ukraina samt Storbritannien, förutom Nordirland
som efter brexit till stor del fortsatt lyder under EU:s tullagstiftning.
Så det är dessa två transiteringsförfarandena, unionstransitering och gemensam transitering,
som man oftast menar när man talar om T1:or och T2:or.
Men vad innebär då detta med T1 och T2 egentligen?
Förenklat sagt kan man säga att T1-transitering omfattar varor som är icke-unionsvaror
som ju måste vara under tullövervakning ända tills de förtullas eller återexporteras från EU.
Som exempel kan vi säga att vi har ett företag i Växjö dit vi vill ha våra varor från Kina
som precis ankommit med båt till Bilbao i Spanien.
Vi vill ha hem dessa varor oförtullade för de ska in på vårt tullager som vi har i Växjö.
Då kan vi transitera på en T1:a från Bilbao till Växjö.
En T2:a kan med fördel användas om du till exempel vill skicka
unionsvaror via ett CTC-land.
Om vårt fiktiva företag i Växjö nu vill ta hem unionsvaror från Italien
så kan det hända att bästa transportvägen går genom Schweiz.
Genom att vi ser till att transporten sker med en T2-transitering, så försäkrar T2:an
att det är unionsvaror som anländer till Växjö.
Som vi sa tidigare så har ju unionsvaror fri rörlighet inom EU och kan frigöras direkt,
utan att behöva deklareras för tillfällig lagring eller tullager.
Men... dra nu inga förhastade slutsatser.
Det är det lätt att tänka att om du tar emot och slutför en T2:a
så har varorna automatiskt i fri rörlighet. De är ju unionsvaror!
Men det är inte riktigt så enkelt tyvärr.
Varje gång det anländer en T2-transitering som ska slutföras
så gäller det att se under vilka omständigheter T2:an är startad.
En bra sak att titta på är om den är startad i ett EU-land eller i ett CTC-land.
För enligt transiteringskonventionen kan även en T2-transitering startas i till exempel Norge.
Detta är möjligt när det rör sig om unionsvaror som tidigare exporterats från EU
och till exempel legat på tullager i ett CTC-land och nu återvänder
i oförändrat skick av någon anledning.
Då betyder koden T2 att det rör sig om varor som egentligen förlorat sin tullstatus
som unionsvaror men det finns en möjlighet att slippa betala tull för dessa igen.
Dessa varor kan inte släppas fria direkt utan de måste efter slutförandet av transiteringen
bli kvar under tullövervakning, kanske på en anläggning för tillfällig lagring
eller på ett tullager.
Därefter krävs en deklaration om återinförsel
så att de kan återfå sin fulla status som unionsvaror.
Eller om det inte bedöms som möjligt så måste de införtullas på nytt
om de ska bli unionsvaror igen.
Sedan finns det även en tredje variant som har tillägget ”F” vilket står för ”fiskal”.
Tar du emot en T2F så innebär det att det är unionsvaror som kommer från
ett av EU:s särskilda skatteområden.
Alltså ett område som tillhör EU:s tullunion men är utanför det gemensamma skatteområdet,
exempelvis Åland och Kanarieöarna.
Dessa varor måste också deklareras för tullen innan de kan släppas fria
på grund av skattetekniska skäl.
Men det finns ju fler länder än EU-länderna och CTC-länderna som man kanske vill
transitera till och då finns det ett tredje ganska vanligt transiteringsförfarande.
"TIR-förfarandet", eller "TIR-transitering" som man brukar säga.
Det bygger på TIR-konventionen som är en FN-konvention.
I dagsläget är det möjligt att använda TIR-transitering i ett 60-tal länder
som bland annat Moldavien, Ryssland, Tunisien, Israel, Indien och Kina.
För TIR-transitering krävs ett särskilt transiteringsdokument, eller ett häfte,
som kallas TIR-carnet.
Det finns begränsningar för detta förfarande
och det är bland annat att det inte gäller för alkohol- och tobaksvaror
samt att det främst är avsett för vägtransporter.
Dessa tre transiteringsförfarandena,
"unionstransitering", "gemensam transitering" och "TIR-transitering" är de tre vanligaste.
Även om TIR-förfarandet kräver en så kallad TIR-carnet
så är det gemensamma för dessa tre att samtliga registreras i NCTS inom EU.
Det för oss in på nästa punkt på vår agenda där vi tänkte berätta lite kort om NCTS.
NCTS står för "New Computerised Transit System", och är det
gemensamma transiteringssystem som används av EU
och de CTC-länder vi talade om tidigare.
Genom NCTS kommunicerar tullkontoren med varandra genom så kallade IE-meddelanden
vilket står för "Information Exchange".
Det är också genom NCTS som du som är godkänd mottagare kommunicerar
med ditt utpekade destinationstullkontor.
Därför blir det ett indirekt krav för dig som godkänd mottagare
att ha en registrering för kommunikation via EDI.
Även om systemet heter detsamma så kan programvaran och användargränssnittet
skilja stort både mellan företag och tullmyndigheter.
Frågor kopplade till ert system kan därför vara omöjliga att svara på för oss på Tullverket
utan den som bäst svarar på sådana frågor är troligen din programvaruleverantör
eller kanske era egna it-ansvariga.
Standardförfarandet för transitering har nu i närmare 20 års tid
varit elektronisk uppgiftslämning vilket nog är en av anledningarna
till att det är ganska driftsäkert.
Men ibland uppstår driftproblem hos antingen tullmyndigheterna eller hos de olika användarna
och då finns en så kallad kontinuitetsplan eller reservrutin som den också kallas.
Denna kontinuitetsplan används alltså när NCTS inte fungerar
och innebär i stora drag att allt sköts på papper istället.
Vill ni ha information om våra planerade driftstopp eller information vid akuta driftstopp
så kan du på vår webbplats, tullverket.se, söka dig fram till ”It-driftinformation”.
Där kan du kan välja att prenumerera på just driftinformation för våra it-system.
Ytterligare en viktig sak om NCTS är att det håller på att uppdateras från fas 4 till fas 5.
NCTS fas 5 införs här i Sverige den 1 september 2023.
Fram till dess kan ni följa arbetet med införandet
under ”Framtida tullhantering" på vår webbplats.
Bland annat innebär NCTS fas 5 att meddelandeflödet påverkas
samt att formatet på meddelandena ändras.
Det innebär i sin tur att alla transiteringar som startas från och med den 1 september
måste startas i fas 5.
Däremot ska du som godkänd mottagare även efter den 1 september
kunna slutföra transiteringar som ju kan vara startade innan det datumet
alltså i det gamla NCTS fas 4.
Så om du inte redan gjort det, så dubbelkolla med ditt företags it-ansvariga
eller med er programvaruleverantör så ert NCTS-system klarar övergången
till NCTS fas 5 den 1 september 2023.
Vi fortsätter nu till del tre av den här informationen
där vi tittar närmare på själva tillståndet som godkänd mottagare.
En transitering går alltid mellan två tullkontor.
Den startas vid avgångstullkontoret och slutförs vid destinationstullkontoret
där varorna och transiterings- deklarationen ska visas upp.
Godkänd mottagare är ett tillstånd till att få använda sig av en förenkling.
Förenklingen går ut på att varorna slipper ta omvägen förbi ett tullkontor
utan istället ges du som tillståndshavare förtroendet att utföra de kontroller
som tullmyndigheterna normalt utför vid destinationstullkontoret.
På vår webbplats, tullverket.se, kan du hitta vad som krävs
och lite om vad som förväntas av dig som godkänd mottagare, kopplat till tillståndet.
Men kommer ni ihåg vad vi sa om olika transiteringsförfaranden?
Det finns nämligen två olika typer av godkänd mottagare.
Det vanligaste är med tillståndskoden "ACE" och är kopplat till unionens-
och det gemensamma transiteringsförfarandet,
alltså det som i dagligt tal brukar kallas för T1:or och T2:or.
Det andra tillståndet har tillståndskoden "ACT" och är kopplat till TIR-förfarandet.
Det är två olika tillstånd, delvis av praktiska skäl
men mest på grund av det vi gick igenom inledningsvis.
De vilar nämligen på olika legala grunder
och den legala grunden för gemensam transitering och unionstransitering
är sammanvävda så att du som godkänd mottagare för unionstransitering
kan slutföra dessa T1:or och T2:or oavsett om de är startade i ett EU-land eller CTC-land.
TIR-konventionen däremot, är mer fristående och kräver därför ett eget tillstånd.
Hur du som godkänd mottagare slutför en transitering är snarlikt
oavsett om det gäller unionstransitering eller TIR-transitering.
Som jag sa tidigare så registreras både uppgifterna för unionstransitering och
TIR-transitering i NCTS inom EU och ska därför också slutföras i NCTS.
Det som skiljer mest sett till det praktiska är att för TIR-förfarandet
är det carneten som är den legala transiteringsdeklarationen.
Så efter att du som godkänd mottagare slutfört transiteringen mot uppgifterna i NCTS
så ska själva carneten visas upp på ett tullkontor
så snart som möjligt så vi kan slutföra carneten på ett riktigt sätt.
Detta brukar oftast chauffören själv vilja ordna med då carneten är en värdehandling
och är utställd på åkeriet som sköter transporten.
Kraven för tillståndet godkänd mottagare är också i stort sett lika
för de två olika typerna av tillstånd för godkänd mottagare.
Vi tittar närmare på det vanligaste tillståndet, det för unionstransitering.
Tillståndskoden inleds med "EU", vilket betyder att det är ett EU-gemensamt tillstånd.
Det betyder att det går att söka i hela EU, men det betyder inte att det är giltigt i hela EU.
Utan tillståndet är bara giltigt i det land och på de platser där ansökan gjorts.
Grundkraven är att du ska ha ett Eori-nummer och vara etablerad inom EU.
Du måste kunna kommunicera elektroniskt med NCTS,
så du behöver ha ansökt om att registrera dig för kommunikation via EDI.
Du ska ta emot transiteringar regelbundet och med det menas
att du ska ta emot transiteringar i en omfattning
så att du inte glömmer hur du ska göra mellan tillfällena.
Ditt företag ska ha en bokföring som vi kan kontrollera.
Du ska ha en väl fungerande rutinbeskrivning som garanterar ett korrekt slutförande
och att varorna hanteras på rätt sätt.
Den ska vara väl förankrad i verksamheten
och den ska kunna användas för att beskriva hur egenkontroll ska genomföras.
Det finns även ett kompetenskrav och här gäller tre års erfarenhet
eller en godkänd tullutbildning.
Bedömning av kompetensen bedöms från fall till fall.
Företaget ska naturligtvis ha efterlevt tull- och skattelagstiftningen.
Sedan finns det andra generella regler som till exempel att dokument ska sparas i fem år
plus det innevarande året för när transiteringen slutfördes.
Platsen där transiteringen slutförs av er måste vara en godkänd plats,
alltså godkänd av Tullverket för antingen tillfällig lagring eller som ett tullager.
Du ska också meddela förändringar, till exempel namn- och adressändringar.
Detta görs elektroniskt i systemet för tullbeslut, CDS,
alltså i samma system som du ansöker om tillståndet.
I tullkodex genomförandeförordning finns de formaliteter
som gäller hos en godkänd mottagare.
För unionstransitering är det artiklarna 315 och 316 i genomförandeförordningen
och för TIR-förfarandet i artikel 282 i genomförandeförordningen.
För att spalta upp det lite enkelt bör allt ske i följande ordning;
Direkt när transporten med varorna anländer ska du skicka ett ankomstmeddelande, IE007.
Därefter kan du med fördel göra en yttre kontroll av lastenheten eller transportmedlet
för att se till att det inte märks några uppenbara fel och brister
som kanske tyder på stöld eller liknande.
I vilket fall som helst så måste du invänta lossningsmedgivandet
i meddelande IE043 från oss.
Först därefter får du bryta ev förseglingar och påbörja lossningen av varorna.
Därefter ska du snarast meddela lossningsresultatet
samt eventuella avvikeIser till oss genom IE044.
Det meddelandet måste skickas inom tre dagar efter du skickat ankomstmeddelandet.
Sedan har vi detta med driftsavbrott eller andra fel i NCTS som vi nämnde tidigare.
Bestämmelserna för den så kallade kontinuitetsplanen
är fastställd i bilaga 72-04 i tullkodex genomförandeförordning.
Är transiteringen startad enligt kontinuitetsplanen
måste den även slutföras enligt densamma.
Dessa deklarationer görs på papper som ska märkas ut med en röd stämpel
som anger att den är startad enligt kontinuitetsplan.
Stämpeln som är röd ska ha samma utseende
även om den kan vara på något annat språk än svenska eller engelska.
Det är för att oavsett vilket land som startat transiteringen
så ska stämpeln vara lätt att känna igen.
På den svenska varianten kan även uttrycket ”reservrutin” förekomma på dessa stämplar.
Som sagt så är NCTS ganska driftsäkert så du som godkänd mottagare
kanske inte kommer se dessa pappersdeklarationer så ofta.
Men det kan ju också förekomma fall då du tar emot en transitering som är startad
som vanligt i NCTS men av någon anledning så kan du inte slutföra den i NCTS.
Oavsett vad så hittar du instruktioner för kontinuitetsplan på vår webbplats, tullverket.se.
Om du söker på ”kontinuitetsplan” eller ”reservrutin” så hittar du dit.
Ett tips är att försöka ha som rutin att gå in på vår webbplats regelbundet
så du håller dig uppdaterad kring hur du ska göra.
Genom att gå in och läsa aktuell information försäkrar du dig om att du gör rätt
och inte bryter mot villkoren i ditt tillstånd.
När vi ändå är igång och pratar om praktiska tips så kan vi ju lika gärna hoppa vidare
till den fjärde och sista delen av denna information
som vi ju vikt för just praktiska tips och exempel.
I vårt nyhetsbrev från den 9 november 2022 informerade vi om resultatet från vår senaste
riktade kontrollinsats mot bland annat godkända mottagare.
Så vi kan börja att titta på resultatet av den för att få lite exempel på vad som ofta går fel.
Av de kontroller som utfördes så var lossningen redan avslutad i en fjärdedel av fallen
innan vi ens anlänt till platsen.
Uteblivet lossningsbesked betyder vanligtvis att vi vill göra en fysisk kontroll.
Det kan handla om en rutinmässig varuundersökning men kan även vara
på grund av misstanke om så kallat bipackat gods, exempelvis vapen eller narkotika.
Tyvärr är det ju vanligt att företags legala sändningar utnyttjas för att
smuggla olovliga varor eller restriktionsvaror.
Hälften av dessa fall där man inte inväntat vårt lossningsmedgivande
var dessutom med med tullförsegling som alltså olovligen brutits.
En tullförsegling får endast brytas efter en tullmyndighets godkännande.
Att olovligen bryta en tullförsegling är en brottslig handling
som därför kan leda till en polisanmälan.
Övriga exempel på brister som upptäcktes var i de flesta fall kopplat till rutinbeskrivningarna.
För det är två skilda saker; – att ha rutiner och att följa dem.
Varor under transit är under tullövervakning och brister rutinerna på något sätt så
kan det leda till onödiga avgifter och tulltillägg.
För att underlätta för de som ska använda rutinerna så är ett tips att ta fram tydliga rutiner
som är möjliga att följa, alltså anpassade till just er verksamhet
så hela processen hos er fungerar som det är tänkt.
Från eventuella grindvakter via personalen på lagergolvet
till de som sköter tulladministrationen.
Vad är det då vi ska tänka på?
Slutsatserna vi kan dra av dessa exempel blir följande:
Tänk på att försäkra er om att ni har uppdaterade rutiner
som verkligen fungerar i just er verksamhet så att de är lätta att följa.
När ni tar emot varor som är under transit
så börja alltid med att ankomstregistrera transiteringen. Gör sen ingenting mer...
... utan vänta nu tills du får ett lossningsmedgivande från oss.
Efter lossningsmedgivandet från oss kan ni bryta eventuella förseglingar
och lossa sedan varorna i er egen takt.
Så snart ni är klara med lossningen så skickar ni lossningsresultatet till oss
där ni meddelar eventuella avvikelser.
Glöm inte att det ska ske senast tre dagar efter ankomstanmälan skickades.
Kom nu ihåg detta med varors tullstatus.
Se till att ni hanterar varorna på rätt sätt utifrån informationen i transiteringsdeklarationen
så ni inte frisläpper varor felaktigt.
För ni kommer väl ihåg?
Bara för att det står "T2" så innebär inte det att det alltid är unionsvaror med fri rörlighet.
Sist men inte minst.
Blir ni tveksamma över något eller om ni råkar göra fel, så gissa inte
och försök inte fixa felen själva.
Utan kontakta oss direkt.
Då brukar det nästan alltid bli lättare att ordna så allt blir rätt i slutänden.
Detta var allt vi ville ta upp i denna informationen.
Vill ni lära er mer så vet ni väl att vi ordnar med utbildningar?
På vår webbplats under ”Utbildning i tullhantering” hittar ni vår kurskatalog
med allt vad vi erbjuder.
Där hittar ni bland annat vår transiteringskurs.
Transiteringskursen är på en dag och hålls vanligtvis i våra lokaler
antingen i Göteborg, Stockholm eller Malmö.
Så vill ni lära er mer om transitering så hittar ni mer information om nästa kurstillfälle
antingen via vår webbplats eller via vår lärplattform.
Vi vill slutligen tipsa er om nyhetsbrevet "Lär hos Tullverket"
som du kan prenumerera på via Tullverkets lärplattform.
Nyhetsbrevet "Lär hos Tullverket" ger dig aktuell information om till exempel
när vårt nya kursutbud släpps, om det finns platser kvar på kurser
och när vi öppnar bokningen för nya webbseminarium.
Med detta sagt vill jag tacka för visat intresse och önskar er en fortsatt bra dag.