Vi kommer att börja med att titta på grunderna till växtskydds- och kvalitetskontrollavgifterna.
Varför finns dem, vem har ansvaret för dem?
Vi går därefter igenom den nya beräkningsmetoden
som infördes den 1 januari 2023.
Sedan tittar vi närmare på hur det är tänkt att deklarera dessa uppgifter i en tulldeklaration,
och för att förhoppningsvis få allt på plats så avslutar vi med några praktiska exempel.
Bakgrunden till växtskydds- och kvalitetskontroller för färsk frukt,
grönsaker och växter är kanske ganska uppenbar,
men vi börjar att titta lite snabbt på varför dessa kontroller finns.
Vid import och export av växter, växtprodukter och andra föremål
kan det följa med växtskadegörare.
Växtskadegörare är alla slags organismer som är skadliga för växter, till exempel insekter,
kvalster, nematoder, svampar, bakterier och virus.
Som ni kanske förstår vill man förhindra att dessa sprids
då de kan få allvarliga konsekvenser i mottagarlandet.
Därför måste sändningen i vissa fall åtföljas av ett sundhetscertifikat.
Ett sundhetscertifikat är ett dokument som växtskydds­myndigheten i exportlandet
utfärdar och som intygar att sändningen uppfyller mottagarlandets krav på
att inte föra med sig så kallade reglerade växtskadegörare.
Det finns till och med vissa växter och växtprodukter som inte alls får tas in i EU.
Växtskyddsavgifterna tas ut för att täcka kostnaderna för dessa kontroller.
Det finns även handelsnormer fastställda inom EU för olika varuområden som reglerar
importregler, kvalitetsnormer och kvalitetskontroller för att
skydda EU:s marknad och EU:s medborgare.
Så importerar du frukt och grönsaker som omfattas av EU:s handelsnormer
ska du också betala en kvalitetskontrollavgift.
Men växtskydds- och kvalitetskontrollavgiften samordnas så att du som importör endast
betalar en avgift, oavsett om produkterna omfattas av bara den ena kontrollen eller båda.
Jordbruksverket är den myndighet som har det övergripande ansvaret för dessa kontroller
och dess avgifter, så det är dem som ansvarar för de fysiska kontrollerna.
Men i samband med import av dessa varor så redovisar och betalar du avgiften till Tullverket
i samband med att du lämnar en tulldeklaration.
De båda myndigheterna har nu efter en tids dialog gemensamt beslutat att införa en ny
beräkningsmetod för att bättre anpassa avgifterna mot strukturen på en tulldeklaration.
Vi ska nu kika närmare på hur denna nya beräkningsmetod ser ut.
Avgifter för växtskydds- och kvalitetskontroller har funnits länge, men den 1 januari 2023
infördes alltså en ny beräkningsmetod för dessa avgifter.
Enligt den nya metoden beror avgiftens storlek på i huvudsak tre faktorer.
Vilken typ av vara det är, sändningens storlek samt kontrollfrekvens för den fysiska kontrollen.
Kontrollfrekvensen för den fysiska kontrollen varierar beroende på vilken vara det är och
dess ursprung samt beroende på hur stor risken är att det följer med växtskadegörare.
Kontrollfrekvensen i detta sammanhang avser den lägsta andelen av sändningarna
som tas ut till fysisk kontroll. Kontrollfrekvensen för dokumentkontroll är alltid 100 procent.
Avgiften för en enskild sändning är densamma, oavsett om sändningen kontrolleras fysiskt
eller om det endast utförs en dokumentkontroll.
Det finns totalt nio olika fasta avgiftsbelopp, indelat i tre avgiftsnivåer.
Förutom en "normal avgift" finns även en "reducerad avgift" och en "förhöjd avgift".
Den reducerade avgiften gäller för varor som endast omfattas av krav på växtskyddsavgift
samt har en fysisk kontrollfrekvens som är under 10 %.
Den förhöjda avgiften gäller varor som omfattas av samordnad kvalitets- och växtskyddskontroll
samt har en fysisk kontrollfrekvens som är högre än 50 %.
Sedan spelar även vikten av varorna en roll för avgiften
och den delas in i tre intervaller.
Om vi tittar på en vara som faller in under den avgiftsnivå som kallas för ”normal avgift”
så blir avgiften alltså 1000 kr när nettovikten är under 25 000 kilo.
Nästa intervall sträcker sig från och med 25 000 kilo upp till och med 74 999 kg
där den normala avgiften blir 1500 kr och för en nettovikt på 75 000 kilo eller mer
så blir avgiften 2000 kr.
Om någon undrar vad dessa avgifter grundar sig på så är de och nettoviktsintervallerna
satta av Jordbruksverket för att täcka kostnaderna för kontrollerna i enlighet
med EU:s kontrollförordning kring bland annat växtskydd. Det är även Jordbruksverket som
kan svara på frågor om kontrollfrekvensen på de olika varor som de kontrollerar.
Oavsett om detta med växtskydds- och kvalitetskontrollavgifter är helt nytt för dig
eller om du är en rutinerad fruktimportör så finns det en del att tänka på då förändringarna
gällande avgiftsberäkningen även påverkar vad som ska redovisas i en tulldeklaration.
Så vi fortsätter med att titta på hur detta ska deklareras.
EU har ett gemensamt elektroniskt system som kallas Traces NT där du registrerar
de sundhetscertifikat som utfärdats i exportlandet.
Du får då den nödvändiga hälsoinförsel- handlingen CHED-PP, vilket står för
"Common Health Entry Document". CHED-PP fungerar också som en slags föranmälan
till Jordbruksverket om att dessa varor som måste kontrolleras är på väg.
Du kan hitta mer information om detta på Jordbruksverkets hemsida då de som sagt
har det övergripande ansvaret för växtskydds- och kvalitetskontrollerna.
En viktig förändring sedan årsskiftet är att du ska lämna uppgifter om CHED-PP
i din tulldeklaration. När du deklarerar varor som omfattas av importkontroll, ligger följande
uppgifter i deklarationen, per varupost och deklaration, till grund för beräkning av avgiften:
varukod, ursprungsland, nettovikt, sundhetscertifikat vilket bör vara
minst ett per varupost, samt eventuell information om varan redan är kontrollerad
i t.ex. ett annat EU-land och eventuella undantag från krav på växtskyddskontroller.
I Tulltaxan kan du få hjälp genom de åtgärder som kopplas till varukoden.
Om t.ex. åtgärd för sundhetscertifikat anges i tulltaxan finns krav på uppgiftslämnande av
det exporterande landets sundhetscertifikats- nummer, alltså dess id-nummer.
Som ni ser i detta exempel från tulltaxan som gäller navelapelsiner från Kina finns information
att få om vad som krävs. Följande villkor ska vara uppfyllda:
Koden N851 anges för sundhetscertifikat.
Även det utfärdade sundhetscertifikatets id-nummer ska anges här.
Är varan redan kontrollerad i ett annat EU-land, anges kod 9006 eller 9007
samt det utfärdade certifikatets id-nummer.
Klickar vi på ”Visa villkor” kan vi läsa att det är koden 9007 som ska anges för just dessa
apelsiner om de redan är kontrollerade i ett annat EU-land.
En av de två koderna N851 och 9007 ska alltså anges minst en gång per varupost som
en styrkande handling vilket motsvarar fält 44 enligt den gamla lagstiftningen
och dataelement 12 03 000 000 enligt den nya lagstiftningen.
N851 ska anges ihop med varje nytt deklarerat sundhetscertifikat-id sett till hela deklarationen
om den innehåller flera varuposter.
Dokumentkod 9006/9007 deklareras ihop med sundhetscertifikat-id om samma certifikat redan
har deklarerats ihop med N851 på en annan varupost, eller om varan redan är
växtskyddskontrollerad i ett annat EU-land.
Som ni ser deklareras dokumentkod 9085 om varan inte skulle omfattas av växtskyddskontroll.
Vi kan också utläsa att det i kolumnen för åtgärder står om ”Deklaration av CHED-PP”.
Klickar vi upp villkoren ser vi att dokumentkod C085 ska anges.
Omfattas inte varan av växtskyddskontroller deklareras 9085 utan id-nummer, i fält 44
eller i dataelement 12 03 000 000.
Under fotnoten hittar vi information om att dokumentkod C085 anges med serienumret för
hälsodokument CHED-PP i fält 44 eller dataelement 12 03 000 000
enligt formatet CHEDPP följt av landkod, årtal samt det sjusiffriga kontrollnumret.
Samtliga utfärdade hälsodokument CHED-PP som krävs för varuposten
deklareras ihop med C085, alltså ett id-nummer per C085.
Nettovikten måste täckas av ingivna utfärdade sundhetscertifikat och hälsodokument för
korrekt avräkning av kontrollerade varor.
Tulltaxan hjälper dig även med att visa vilken avgiftsnivå som är aktuell för just dina varor.
Under ”Visa villkor” på raden för växtskyddsavgift, alternativt på
raden för kvalitetskontrollavgift visar tulltaxan de avgifter som blir aktuella för varan beroende
på vilken nettovikt varan har.
Hängde ni med, eller verkar det krångligt?
Ett tips är att om du söker på "växtskyddsavgift” på vår webbsida, tullverket.se, så hittar du
sidan där vi samlat information om att deklarera växtskydds- och kvalitetskontrollavgift.
På den sidan kan du bland annat läsa att du inte behöver räkna ut avgiften själv
utan den beräknas utifrån de uppgifter du deklarerat.
Då det skedde förändringar vid årsskiftet 2022-2023 är det bra att dubbelkolla så
uppgifterna du lämnar stämmer med den vara du vill importera.
Det exempel ni ser här är för växtskyddsavgift eftersom avgiftskoden är 755.
För kvalitetskontrollavgift anger du istället avgiftskod 756.
Tänk också på att det är endast om du deklarerar enligt den gamla lagstiftningen
som du i fält 47:3 måste ange avgiftssatsen som baseras på nettovikten.
Vi vill särskilt be er notera att koden för beräkningsenheten är ändrad.
Rätt kod för beräkningsenhet är numer 075.
Har ni system för era deklarationer med de gamla koderna förvalda så kan det vara bra
att se över dessa då vi upptäckt att många
anger gamla och felaktiga koder nu efter årsskiftet.
Glöm inte heller att du kan få mycket hjälp av de deklarationshandledningar som du också
kan hitta på vår hemsida, tullverket.se.
Så det kan vara bra att ta en titt på denna webbsida.
Under sidan för växtskyddsavgifterna hittar du även några praktiska exempel
på hur det kan se ut i olika situationer för importdeklarationer med varor
som omfattas av växtskydds- eller kvalitetskontrollavgift.
Det för oss osökt in på den sista punkten i den här filmen
där vi ska kika på några av dessa praktiska exempel.
Vi börjar med ett exempel där vi ska importera brysselkål
där det finns en kvalitetskontrollavgift enligt tulltaxan.
Vi börjar med att se till att registrera sändningen i Traces NT.
I tulldeklarationen anger du sedan id-numret för ditt hälsodokument, alltså CHED-PP
samt koden 9KPP i fält 44 om du deklarerar enligt den gamla lagstiftningen
eller i dataelement 12 03 000 000 om du deklarerar enligt den nya lagstiftningen.
Koden 9KPP står för just ”ID-nummer CHED-PP kvalitetskontroll".
I nästa exempel importeras sättlök
vilken har både en kvalitetskontrolls- och en växtskyddsavgift.
Som jag nämnde inledningsvis så samordnas kvalitetskontrollavgiften och växtskyddsavgiften
så att du som importör endast betalar den ena avgiften.
Eftersom sättlöken inte ska användas som livsmedel
så väljer du i detta fallet växtskyddsavgiften.
Först ser vi till att registrera sundhetscertifikatet
och andra nödvändiga uppgifter om varorna i Traces NT.
Id-numret för ditt hälsodokument CHED-PP anges sedan med koden C085 i fält 44
eller i dataelement 12 03 000 000.
I samma fält anger du även sundhets-certifikatets id-nummer med kod N851.
Skulle varan redan vara växtskyddskontrollerad i ett annat EU-land anges istället kod 9006
eller 9007 som jag nämnde tidigare.
I detta fallet med sättlök skulle det vara kod 9006 som ska anges.
Men hur gör du då om sättlöken vi hade i det tidigare exemplet
omfattas av flera sundhetscertifikat?
Som vanligt registrerar du först sundhetscertifikaten i Traces NT
för att få ditt CHED-PP.
Id-numret för ditt hälsodokument CHED-PP samt koden C085 anger du likt tidigare i fält 44
eller dataelement 12 03 000 000
tillsammans med samtliga av sundhets-certifikatens id-nummer.
Vart och ett med kod N851.
Som ett sista exempel tittar vi på det motsatta,
alltså hur du deklarerar när ett sundhets-certifikat omfattar flera varuposter.
Än en gång registrerar du först sundhetscertifikatet i Traces NT.
I tulldeklarationen anger du sedan koden N851 på den varupost som genererar högst avgift.
På övriga varuposter deklareras 9006 eller 9007 då varan ju kan sägas vara indirekt
kontrollerad mot intyget som deklarerades på varan som genererade högst avgift
Detta är viktigt så rätt antal dokument kontrolleras och rätt avgift betalas
då avgiften tas ut per sundhetscertifikat.
Tyvärr är detta ett vanligt förekommande fel som vi noterat sedan 1 januari 2023 när
beräkningsmetoden ändrades. Så var noga med att varje unikt sundhetscertifikatnummer
endast deklareras en gång tillsammans med kod N851.
I detta exempel med spenat och brysselkål så genererade spenaten högst avgift.
Så för spenaten anger vi koden N851
tillsammans med sundhetscertifikatets id-nummer.
För brysselkålen anger vi istället koden 9007
tillsammans sundhetscertifikatets id-nummer.
Vi hade ju bara ett sådant certifikat och vill inte riskera att betala större avgift än nödvändigt.
CHED-PP anger vi som vanligt vid båda varuposterna med koden C085.
Vi avslutar med att upprepa tipset om sidan på tullverket.se, där vi samlat information
om att deklarera växtskyddsavgift och kvalitetskontrollavgift.
Där finns också dessa exempel samt länkar till motsvarande sidor hos Jordbruksverket.
Du hittar sidan enklast genom att söka på ”växtskyddsavgift” på vår hemsida, tullverket.se.
Vi tackar för visat intresse och på återseende.